A Ruszalka a világon legtöbbet játszott cseh opera, szülőhazájában is csak Smetana Az eladott menyasszony verseng népszerűségével, megelőzve olyan műveket, mint Janáček A ravasz rókácska és Jenůfa című alkotásai. Jaroslav Kvapil költő librettóját Hans Christian Andersen A kis hableány című meséje inspirálta, de hatottak rá XIX. századi romantikus német irodalmi alkotások is. annak ellenére, hogy a műben jelentős szerepet kapnak a cseh folklórból vett természetfölötti lények.
![](/data/articles/5/55/article-5578/Ruszalka_indito_01_Szikora_Janos_-_foto_Berecz_Valter_1__fit_800x10000.jpg?key=54654552307730113d8fec166af02790)
Dvořák, aki a cseh nemzeti ébredés képviselőjeként szívesen dolgozott fel népzenei és népmesei témákat, alig több mint fél év alatt komponálta a Ruszalkát. Az operát 1901-ben mutatta be a prágai Nemzeti Színház, és egy csapásra hatalmas sikernek bizonyult hazájában, csak a cseh fővárosban több mint kétezer alkalommal tűzték műsorra. Bár ekkoriban több európai nagyvárosban is bemutatták, a nemzetközi operarepertoárnak igazán csak az 1980-as évektől vált részévé.
Budapesten eddig mindössze két vendégjáték során került színre Dvořák mesterműve, 1956-ban a Pozsonyi Nemzeti Színház az Erkel Színházban, húsz évvel később a Prágai Nemzeti Színház az Andrássy úti operapalotában vendégszerepelt a vízitündér tragikus szerelmi történetével.
A történet szerint Ruszalka, a Vízitündér azzal keresi föl atyját, a Víziembert, hogy beleszeretett az erdei tavukhoz látogató daliás Hercegbe. A tó urát elkeseríti, hogy lánya emberré akar válni, s elküldi őt Jezsibabához, a boszorkányhoz, aki figyelmezteti, emberként elveszíti a hangját, ha pedig szerelme hűtlen lesz hozzá, mindkettőjüket örök átok sújtja. A lány azonban hisz szerelmük erejében, s vállalja a kockázatot. Amikor az erdőben vadászó Herceg rátalál a néma lányra, első látásra beleszeret, elviszi kastélyába. Az idill azonban csakhamar véget ér…
![](/data/articles/5/55/article-5578/Ruszalka_indito_megbeszeles_04_Nyari_Zoltan_Brasso-Joros_Andrea_-_foto_Berecz_Valter_1__fit_800x10000.jpg?key=4264dd71a77e64bd5597833a582a2575)
A Ruszalka indító megbeszélésén elöl középen Nyári Zoltán a Herceg alakítója, jobbra a címszereplő, Brassói-Jőrös Andrea
A Ruszalka címszerepét Brassói-Jőrös Andrea énekli, a Herceg alakjában Nyári Zoltán, az Idegen hercegnőében Rálik Szilvia jelenik meg.
A Víziembert Szemerédy Károly, Jezsibabát Gál Erika formázza. A Magyar Állami Operaház Zenekarát és Énekkarát (karigazgató: Csiki Gábor) a düsseldorfi Deutsche Oper am Rhein első karmestere és a budapesti Operaház első vendégkarmestere, Halász Péter dirigálja a január 27-i premieren és az azt követő hat előadáson.
Nyitófotó: Fülep Máté (Erdőőr) és Brassói-Jőrös Adrienn (Vízitündér) a Ruszalka próbáján
Fotók: Berecz Valter/OPERA